![35027411](https://static.jutarnji.hr/images/slike/2024/07/22/k_35027411_640.jpg)
Iako su životni izbori poput pušenja, prekomjernog pijenja i loše prehrane poznati po svom doprinosu raku, nova istraživanja pokazuju da značajni emocionalni i psihološki stresori također mogu igrati ključnu ulogu.
Posljednjih godina znanstvenici i stručnjaci našli su potencijalni čimbenik rizika za rak - traumu i kronični stres.
Traumatični događaj, bilo da se radi o razornom osobnom gubitku ili teškoj ozljedi, mogao bi pokrenuti lančanu reakciju u tijelu koja povećava vjerojatnost razvoja raka godinama kasnije.
Trauma i rizik od raka
Studije pokazuju da traumatski događaj poput teškog razvoda, smrti voljene osobe ili teške ozljede može ostaviti trajan utjecaj, prigušujući mehanizme odgovora na stres i potencijalno povećavajući rizik od raka. Studija koja je uključivala više od 54.000 žena otkrila je da su one koje su doživjele traumatske događaje i pokazivale simptome PTSP-a imale dvostruko veći rizik od razvoja raka jajnika u usporedbi s onima koje nisu bile traumatizirane.
Mješoviti rezultati istraživanja
Veza između stresa i raka nije općeprihvaćena, a studije daju mješovite rezultate. Na primjer, studija iz 2022. godine na 278 pacijenata otkrila je da je većina onih kojima je dijagnosticiran karcinom mozga, vrata i gušterače doživjela veliki stres u roku od pet godina od dijagnoze. Suprotno tome, studija iz 2016. koja je uključivala više od 100.000 žena u Velikoj Britaniji nije pronašla vezu između traumatičnih životnih događaja i rizika od raka dojke.
Stručna mišljenja o stresu i raku
Mnogi stručnjaci tvrde da je znanstvena veza između stresa i raka slaba. Iako stanja povezana sa stresom, poput PTSP-a, mogu utjecati na cjelokupno zdravlje i povećati vjerojatnost različitih medicinskih stanja, uključujući bolesti srca, veza s rakom ostaje slaba.
Kako stres utječe na tijelo
Kronični stres može duboko utjecati na tjelesne funkcije, oslabiti imunološki sustav i potencijalno stvoriti gostoljubivo okruženje za rak. Dr. Lorenzo Cohen iz MD Anderson objašnjava da, iako je kratkoročni stres podnošljiv, dugotrajni stres može dovesti do stalne proizvodnje hormona poput kortizola i adrenalina. Ovi hormoni aktiviraju prirodni alarmni sustav tijela, koji s vremenom može narušiti imunološki sustav, čineći ga manje učinkovitim u borbi protiv raka.
Često je i posljedica dugotrajne izloženosti toksičnim okruženjima, traume u djetinjstvu ili nezaposlenosti te tako može uzrokovati značajne promjene u tijelu. Prema stručnjacima, ovo stalno stanje stresa može dovesti do niza zdravstvenih problema, uključujući depresiju, probavne probleme i oslabljeni imunološki sustav, što bi opet moglo olakšati rast raka.
Često uzrokujući nezdrava ponašanja poput pušenja, pijenja ili zanemarivanja vježbanja, stres tako može i neizravno povećati rizik od raka.
Upravljanje kroničnim stresom
Upravljanje kroničnim stresom ključno je za cjelokupno zdravlje, a za vaš mir, blagostanje i odbijanje stresa najbitnije je ukloniti toksične životne utjecaje, potražiti terapiju po potrebi, prakticirati meditaciju i poboljšati navike spavanja.