![35155323](https://static.jutarnji.hr/images/slike/2024/08/29/k_35155323_640.jpg)
Jedući zdravu prehranu tijekom tri dana zasigurno nećemo primijetiti veliku promjenu, međutim, ako usvojimo ovaj obrazac tijekom duljeg perioda, benefiti na cjelokupno zdravlje sigurno neće izostati. Isto je pokazalo jedno britansko istraživanje koje govori da bi prelazak na zdraviju prehranu u srednjoj dobi mogao produžiti život za više od osam godina. To znači da biste umjesto 77 godina, uz spomenuti prehrambeni obrazac, mogli doživjeti 86 godina. O kakvoj je prehrani riječ?
Smanjenje slatkih pića i mesnih prerađevina, a povećanje unosa orašastih plodova
Najvažnije promjene u prehrani za dulji život, prema studiji provedenoj na više od 460.000 osoba u Ujedinjenom Kraljevstvu govori kako će smanjenje slatkih pića i mesnih prerađevina poput kobasica i slanine te istovremeno konzumiranje više orašastih plodova i cjelovitih žitarica, poput onih u cjelovitim kruh od žitarica i zdrave žitarice za doručak, blagotvorno djelovati na organizam. Također, rezultati ovog istraživanja pokazuju kako nikad nije kasno za temeljitu promjenu prehrane. 70-godišnji muškarac mogao bi živjeti četiri godine dulje, do 86. godine, dok bi 70-godišnja žena mogla živjeti još oko četiri godine i pet mjeseci, nakon svog 88. rođendana. Eatwellov vodič savjetuje da se konzumira pet porcija voća i povrća dnevno, uz dovoljan unos škroba i proteinima bogate hrane, te smanjenje unosa hrane s visokim udjelom masti, soli i šećera.
- Zdrava prehrana može spriječiti preuranjenu smrt zbog primjerice srčanog i moždanog udara - rekao je profesor Lars Thadnes, voditelj studije sa Sveučilišta u Bergenu dodajući kako je ključni prioritet da se smanji konzumacija slatkih pića poput kole i limunade, prerađenog mesa (slanine i kobasica) te da se uvede više cjelovitih žitarica i orašastih plodova.
Rezultati studije
Sudionici ovog opsežnog istraživanja su ispunjavali upitnike o tome što su jeli prethodne godine. Istražitelji su ih pratili tijekom vremena i na temelju napisanih upitnika pregledavali čimbenike koji su utjecali na njihovu dugovječnost. Oni s nezdravom prehranom, obično su jeli samo malu količinu povrća, voća, cjelovitih žitarica, orašastih plodova, mahunarki, ribe, bijelog mesa i mlijeka ili mliječnih proizvoda ili uopće nisu jeli. Istovremeno su konzumirali znatnu količinu prerađenog mesa, slatkih pića i rafiniranih žitarica. Zaključeno je da bi čak ovi pojedinci s nutritivno siromašnom prehranom, mogli produžiti život za više od godinu dana kada bi prešli na preporuke Eatwellovog vodiča u dobi od 40 godina. Očekivano, najveći dobici u očekivanom životnom vijeku utvrđeni su za one koji su jeli najzdraviju prehranu među sudionicima studije. Te su osobe u svakodnevnoj prehrani unosile visok udio povrća, orašastih plodova, mahunarki poput leće i slanutka te mlijeka i mliječnih proizvoda, dok su jeli niske količine prerađenog mesa i rafiniranih žitarica, a ne previše crvenog mesa ili slatkih pića.
Dulji životni vijek
Kad bi oni koji konzumiraju izrazito nezdravu prehranu prešli na onu najzdraviju, rezultati sugeriraju da bi mogli dodati više od desetljeća svom očekivanom životnom vijeku u dobi od 40 godina te više od pet godina ako naprave promjenu u dobi od 70 godina. Studija je pokazala da su dobrobiti zdrave prehrane povezane s produljenim životnim vijekom unatoč uzimanja drugih čimbenika poput pušenja, količine alkohola, dobi i razine tjelovježbe.