![32017381](https://static.jutarnji.hr/images/slike/2024/01/25/k_32017381_640.jpg)
Ljudi su različiti i ne odgovara svima isti tip prehrane. Netko će mršaviti, održavati dobre razine šećera, masti i triglicerida, krvni tlak, opću energiju i vitalnost ako jede samo povrće, dok netko drugi neće moći jer mu više odgovara meso. U čemu je trik? Kako znati koja je prehrana najbolja za nas?
Prema teoriji tipova metabolizma naše su prehrambene potrebe određene našim nasljeđem, jer je svaka faza u ljudskoj evoluciji, ovisno o klimi i vegetaciji, iznjedrila različite prehrambene navike. Uvažavanje našeg tipa metabolizma pomoći će nam da odaberemo tip prehrane koji nam najbolje odgovara.
BJELANČEVINSKI TIP
Izvorno potječe iz sjeverne hladne klimatske zone gdje je prehrana siromašna ugljikohidratima, a bogata bjelančevinama, masnoćama i purinom – masno meso, crveno meso i vrlo malo ugljikohidrata. Bjelančevinskom tipu odgovara ta hrana jer ju ovaj metabolički tip lako probavlja i dobro iskorištava. Odgovaraju mu i mnogo kretanja te duži razmaci između obroka, a vegetarijanski obroci i obroci bogati ugljikohidratima remete njegov metabolizam uzrokujući glad i umor neposredno nakon obroka. Konzumacijom ugljikohidrata lako dolazi do debljanja.
Što voli bjelančevinski tip?
Ovaj tip redovito treba namirnice bogate bjelančevinama poput govedine, janjetine, divljači, iznutrica i masne ribe (skuše, šarana, haringe), a odgovaraju mu i mahunarke i masni sirevi. Treba unositi manje namirnica koje uzrokuju nagli porast šećera u krvi poput krumpira, riže, tjestenine, vrlo slatkog voća, suhog voća, rižinih i kukuruznih krekera i slatkih jela. Bolje podnose žitarice poput raži, ječma i zobi kao i korjenasto povrće. „Bjelančevinski tip katkad se ne usuđuje jesti „prema osjećaju” zbog straha da se ne bi nezdravo hranio. Međutim, mnogo je bolje osluškivati svoje tijelo i isprobati što mu odgovara”, pišu autori knjige Fontana mladosti.
Omjer glavnih tvari u prehrani:
- od 20 do 30 posto ugljikohidrata u obliku povrća, salata, malo voća i malo žitarica
- od 30 do 40 posto bjelančevina u obliku mesa, jaja, ribe, morskih plodova, mliječnih proizvoda i mahunarki.
- od 30 do 40 posto masnoće.
UGLJIKOHIDRATNI TIP
Promatrano evolucijski, ugljikohidratni tip potječe iz tople do tropske klimatske zone gdje najbolje uspijevaju voće, povrće, žitarice i mahunarke. Genetski mu odgovara vegetarijanska ili lakša prehrana bogata ugljikohidratima, a ne odgovara mu prejaka i premasna hrana. Poslije obroka koji obiluje masnoćama i mesom osjeća se umorno, tromo, teško, ali ne i sito. Najlakše i najbrže se deblja od hrane bogate masnoćama. Odgovaraju mu razmaci između obroka i kretanje jer često poseže za tjelesnim zalihama kao izvorom energije.
Što voli ugljikohidratni tip?
Budući da voli ugljikohidrate ovaj će tip često od žitarica i povrća napraviti glavno jelo. Odgovaraju mu i mahunarke poput leće, graha, slanutka i orašastih plodova. Najviše dva do tri puta na tjedan trebao bi jesti nemasno meso peradi (primjerice, pileća prsa bez kože) ili nemasnu bijelu ribu poput lista, bakalara i smuđa. Ne podnosi dobro masnoće, ponajprije svinjsku mast, kao ni juhe od kostiju i iznutrice. Hrana s visokim udjelom masnoća čini ga umornim, tromim i depresivnim, a od nje dobiva na težini.
Omjer glavnih tvari u prehrani:
- od 60 do 65 posto ugljikohidrata u obliku žitarica, voća i povrća,
- od 15 do 30 posto bjelančevina u obliku nemasnog mesa, ribe, jaja,
mliječnih proizvoda ili biljnih bjelančevina,
- od 15 do 20 posto masnoća.
URAVNOTEŽENI TIP
Ovaj se metabolički tip razvio u umjerenim klimatskim zonama gdje je ponuda hrane bila najrazličitija. Ovisno o geografskom položaju, ljudi iz umjerenih zona mogli su birati između mesa i ribe, a imali su i obilje povrća i voća. Prehrana im je bila najsličnija mediteranskoj prehrani. Uravnoteženom metaboličkom tipu odgovara uravnotežena prehrana utemeljena na uravnoteženom omjeru svih hranjivih tvari, a jednako dobro probavlja sve vrste namirnica. Do poremećaja u ravnoteži metabolizma dolazi uglavnom zbog jednolične prehrane. I ovom tipu odgovaraju razmaci između obroka, ali redoviti ritam obroka za njih je vrlo važan.
Što voli uravnoteženi tip?
Voli sve, odnosno od svega ponešto. Najviše voli raznolikost, ne voli strogo pridržavanje jelovnika i rado jede „prema osjećaju”. Najvažnije mu je da se ne hrani jednolično i da sve hranjive tvari unosi u uravnoteženom omjeru. Razdvajanje određenih vrsta hrane ne odgovara njegovu ukusu, a godi mu izmjenjivanje prehrane prikladne bjelančevinskom i ugljikohidratnom tipu. Jednom na dan treba bjelančevine životinjskog podrijetla, pri čemu može birati između jaja, svih vrsta mesa, ribe i sira.
Omjer glavnih tvari u prehrani:
- 50 posto ugljikohidrata u obliku voća, povrća i žitarica,
- od 20 do 30 posto bjelančevina u obliku mesa, ribe, jaja, morskih
plodova, mliječnih proizvoda i mahunarki,
- od 20 do 30 posto masnoća.
Riješite test i prilagodite prehranu
Odgovorite na sljedeća pitanja vodeći se vlastitim intuitivnim osjećajem, a ne onime što se trenutno promovira kao zdravo. Razmislite što vam godi i odgovara vašem ukusu. Test pokazuje kojem tipu metabolizma naginjete, ali imajte na umu da postoje i miješani tipovi. Za točno utvrđivanje tipa metabolizma uvijek se možete i obratiti nutricionistu.
Što se ubraja u vaša omiljena jela?
a. Jela s tjesteninom, lagana i vegetarijanska jela.
b. Jela od mesa i/ili ribe.
c. Najviše se volim raznoliko hraniti.
Koliko vam obroka na dan odgovara?
a. Preferiram više manjih obroka.
b. Dva ili tri veća obroka na dan.
c. Najbolje mi odgovaraju redoviti uravnoteženi obroci.
Koliko često osjećate glad?
a. Rijetko.
b. Često.
c. Katkad.
Koliko vam je važna hrana?
a. Hrana mi nije jako važna u životu.
b. Obožavam jesti i uživam u hrani.
c. Volim jesti, ali ne razmišljam često o hrani.
Jedete li prije spavanja?
a. Ne, jer tada načelno jako loše spavam.
b. Da, bolje spavam kad se najedem.
c. Poslije teških obroka loše spavam.
Što vam daje dugotrajnu energiju?
a. Ugljikohidrati iz tjestenine, žitarica ili voća.
b. Namirnice bogate masnoćama i bjelančevinama poput mesa, ribe ili
orašastih plodova.
c. Kad pojedem nešto zasitno i onda nešto slatko.
Što u vama budi sok od naranče ili ugljikohidrati?
a. Energiju i utažuju glad.
b. Žudnju za hranom i umor.
c. Nikakvu posebnu reakciju:
Koju hranu ne podnosite dobro?
a. Crveno meso i mliječne proizvode.
b. Slatko voće i žitarice.
c. Uglavnom sve dobro podnosim.
Kako reagirate na obroke koji obiluju masnoćama, crvenim mesom i/ili masnoj ribi?
a. Čine me umornim i teško ih probavljam.
b. Utažuju glad, čine me sitim i daju mi energiju.
c. Nemaju neko posebno djelovanje.
Uz što najbolje mršavite?
a. Voće, povrće i kašasti sokovi.
b. Prehranu temeljenu na visokom unosu bjelančevina poput Atkinsonove dijete.
c. Raznovrsnu prehranu sa smanjenim unosom kalorija.
Najviše odgovora A
Naginjete ugljikohidratnom tipu
Da biste se osjećali dobro, vaša prehrana uz bjelančevine treba sadržavati razmjerno mnogo složenih ugljikohidrata u obliku žitarica, tjestenine, krumpira ili riže. To vam daje energiju. Masna hrana čini vas umornima, tromima i od nje se debljate, a previše crvenog mesa može u vama probuditi osjećaj nemira, živčanosti i glad. Gode vam i vegetarijanska jela, a preferirate lakše obroke. Jelo vam nije jako važno u životu i bez problema propuštate obrok.
Najviše odgovora B
Naginjete bjelančevinskom tipu
Za postizanje optimalne učinkovitosti potrebna vam je hrana koja sadržava razmjerno mnogo bjelančevina u obliku medsa, jaja, ribe, mliječnih proizvoda i mahunarki te mnogo masnoća, a malo ugljikohidrata. Vegetarijanska i lagana jela neće vas zasititi. Ugljikohidrati poput žitarica, kruha, tjestenine, krumpira i slatkiša čine vas umornima, bude osjećaj gladi i brzo se od njih debljate. Volite hranu, obožavate jesti i uživate u obrocima.
Najviše odgovora C
Naginjete uravnoteženom tipu
Da biste se osjećali dobro i bili zdravi, trebate mješovitu i uravnoteženu prehranu. Jednolična hrana poput obične tjestenine ili masna mesna jela vam ne gode. Najbolje se osjećate na domaćoj „težačkoj” hrani tipa gableca i volite raznolikost. Načelno, volite sve okuse, jednako slano kao i slatko, što se dobro uklapa u ustaljeni redoslijed predjelo, glavno jelo i desert.