![31296545](https://static.jutarnji.hr/images/slike/2023/11/20/k_31296545_640.jpg)
Možete li se razboljeti ako pojedete plijesan?
Uživali ste u svom doručku, a onda ste primijetili da se na vašem muffinu kojeg ste kupili prije dva dana pojavila plijesan? Samo nekoliko zelenih točkica. Već ste odgrizli dva zalogaja i sada se pitate može li vam zbog toga biti loše. Kao prvo, nema razloga za paniku. Većina zdravih ljudi može povremeno slučajno pojesti komadić plijesni bez ikakvih posljedica. Reakcija uvelike ovisi o kojoj vrsti namirnice se radi, ali i o vašem zdravstvenom stanju, naročito o vašem imunološkom sustavu.
Što je uopće plijesan
Plijesan su zapravo mikroskopske gljivice koje mogu rasti na drvu, papiru, tepihu, hrani te nekim građevnim materijalima. Da bi se razmnožavale, gljivice plijesni trebaju vodu i vlagu. Gdje god ima vlage i kisika, gljivice se mogu razviti, a to uključuje i vaš, primjerice, jako stari madrac.
- Postoji jako mnogo vrsta gljivica, po nekima oko 300.000 ili čak i više i to je razlog zašto gljivice koje su se pojavile na vašem doručku mogu izgledati drugačije od gljivica na mesu koje ste namjeravali pojesti za ručak. Za razliku od bakterija, gljivice su vidljive i bez mikroskopa. Nitaste su građe, a niti ili hife se sastoje od cjevastih stanica koje čine isprepletenu masu. Niti mogu zadirati duboko u namirnicu, a na njihovom vrhu koji se izdiže iznad površine namirnice nalaze se spore. Spore plijesni daju različite boje i pomažu u njihovom širenju s jedne na drugu površinu. Uberete li maslačak i puhnete u njega, sjemenke će se raspršiti zrakom, a upravo na isti način i plijesan „putuje“ s jednog mjesta na drugo, kontaminira namirnice i uzrokuje njihovo kvarenje - objašnjava dr. Elena Ivanina, gastroenterologinja iz bolnice Lenox Hill u New Yorku.
Prof. Robert Gravani S Cornell's College of Agriculture and Life Sciences u New Yorku kaže da je plijesan prirodni dekonstruktor. Drugim riječima, nalazi li se na nekoj voćki plijesan, ona će s vremenom istrunuti i raspasti se. U tome su gljivice vrlo učinkovite. Brzo se razmnožavaju u toplom i vlažnom ambijentu, no to ne znači da se ne mogu raširiti na nekoj namirnici u vašem hladnjaku. Uz to, one su vrlo otporne i dobro podnose konzervanse kao što su sol i šećer.
Dobra i loša plijesan
Nije sva plijesan loša za zdravlje, naprotiv neke vrste mogu biti i vrlo korisne. Antibiotik penicilin koji je spasio mnoge živote napravljen je od plijesni Penicillium, a i neki tvrdi sirevi su također napravljeni od plijesni.
Alergijske reakcije na plijesan
- Neki su ljudi alergični na plijesan. Uglavnom se radi o plijesni prisutnoj u okolišu, a ne onoj na hrani, no kod takvih osoba izloženost plijesni može izazvati povraćanje, proljev ili glavobolje - kaže dr. Ivanina. Skrivene spore plijesni mogu se pojaviti u vašem domu i izazvati kod takvih osoba zdravstvene tegobe. Ako patite od neke bolesti koja utječe na vaš imunološki sustav, izlaganje plijesni može biti vrlo opasno.
- U tom slučaju možete imati puno gore reakcija nakon konzumacije plijesni u odnosu na većinu ljudi. To je zbog toga što nemate zdrav imunološki sustav koji bi zaustavio takvu reakciju - upozorava dr. Ivanina.
Neke vrste plijesni luče otrovne tvari
Manji broj plijesni luči mikotoksine ili otrovne tvari koje vam mogu jako naškoditi. Na primjer, plijesan od vrste gljivica koje se nazivaju Aspergillus mogu izazvati aflatoksikozu, po život opasan oblik trovanja hranom koji može oštetiti jetru. Ta vrsta plijesni obično se skriva u žitaricama, sjemenkama kao što su sjemenke suncokreta, kikiriki ili soja. Ti mikotoksini su kod životinja povezani s rakom, a kod ljudi mogu izazvati oštećenja jetre.
Kada baciti, a kada sastrugati
Sirevi
• Tvrdi sirevi: (nemojte ih miješati s tvrdim sirevima koji su izrađeni od plijesni) možete ih konzumirati ako odrežete najmanje 2,5 cm oko i ispod plijesni. Pazite da nož stavite što dalje od plijesni kako ne biste raširili spore po ostatku sira.
• Meki sirevi: vidite li plijesan na bilo kojoj vrsti mekog sira, kremastog, svježeg sira ili sira u listićima, bacite ga odmah. Tu se, osim plijesni, mogu naći i bakterije.
Povrće i voće
• Mekani: Ako na mekanom voću ili povrću, poput bresaka ili rajčica, uočite tragove plijesni, bacite ga jer može biti kontaminirano ispod površine. Ne zaboravite da niti plijesni mogu sezati duboko u namirnicu.
• Tvrdi: Odrežete li sav dio zahvaćen plijesni, možete pojesti ostatak. Razlog je to što tvrdo voće i povrće, poput kupusa, mrkve ili jabuke, ima manji udio vlage te plijesan ne može tako lako prodrijeti duboko u njih.
Meso, slanina i hrenovke
Pravilo je da se takvi proizvodi, ako imaju tragove plijesni, bace jer mogu biti zaraženi s plijesni duboko ispod površine, a zajedno s plijesni mogli bi biti kontaminirani i bakterijama.
Tvrde salame i kobasice
Možete ih konzumirati ako sastružete svu vidljivu plijesan s površine.
Kuhana hrana i ostaci termički obrađenog mesa, uključujući perad
Odmah bacite takvu hrani jer je velika vjerojatnost da je plijesan prodrla duboko u nju, kao i da su prisutne i bakterije.
Kuhane žitarice i tjestenina
Vrijedi isto kao i za druge ostatke kuhane hrane, bacite ih.
Jogurt i vrhnje
Primijetite li plijesan, odmah bacite vrhnje i jogurt. Sigurno se raširila i ispod površine, a zajedno s njom i bakterije.
Pekmezi i džemovi
I to treba baciti, ako ima imalo plijesni. Te namirnice mogu proizvesti mikotoksin ako se na njima pojavi plijesan i to je razlog zašto će vam svaki mikrobiolog reći da ni u kom slučaju žličicom ne skidate plijesan s površine kako biste ostatak konzumirali.
Kruh i pekarski proizvodi
Bacite jer su namirnice koje ne sadrže konzervanse izložene još većem riziku od širenja plijesni.
Kako izbjeći stvaranje plijesni
• Voće i povrće čuvajte u zasebnim plastičnim vrećicama u ladicama hladnjaka
• Kuhana hrana neka bude poklopljena kako ne bi došla u kontakt sa sporama gljivica u zraku ili pokrivena folijom
• Što češće čistite hladnjak i posudu u kojoj držite kruh